Časopis 112 ROČNÍK XIX ČÍSLO 2/2020
V rubrice POŽÁRNÍ OCHRANA přinášíme informace z bilanční tiskové konference HZS ČR za rok 2019. Dopravní nehoda nákladního vlaku s vápencem v loňském roce. I malá jiskra dokáže zažehnout zničující plamen. Komplikované vyproštění osoby ze studny ve Velkých Pavlovicích. HZS podniku Škoda Auto. HZS Libereckého kraje a nový technický automobil v chemickém provedení. Jsou biokrby bezpečné? V rubrice INTEGROVANÝ ZÁCHRANNÝ SYSTÉM se dočtete o konferenci v Innsbrucku o krizové intervence. ČR poskytla materiální humanitární pomoc Bosně a Hercegovině. V rubrice OCHRANA OBYVATELSTVA A KRIZOVÉ ŘÍZENÍ informujeme o cvičení HZS hl. m. Prahy v dialyzačním středisku na pražské Bulovce. Výsledky testování nové japonské ochranné masky. Souhrn mimořádných událostí řešených na úrovni EU v roce 2019. V rubrice INFORMACE si přečtete o hasičích na Olomoucku, kteří převzali novou techniku. Víte, že Hasičské muzeum města Ostravy letos oslaví 15 let? V závěru zveřejňujeme anotace vysokoškolských prací
- OBSAH č. 2/2020 ROČNÍKU XIX
- Hasiči a jejich činnost v roce 2019
- Dopravní nehoda nákladního vlaku s vápencem
- I malá jiskra dokáže zažehnout zničující plamen
- Vyproštění zavalené osoby ze studny
- Hasičský záchranný sbor podniku Škoda Auto
- Do provozu uveden nový technický automobil – L1CH
- Jsou biokrby bezpečné?
- Etický rozměr krizové intervence
- Materiální humanitární pomoc Bosně a Hercegovině
- Evakuace specializovaného zdravotnického zařízení
- Nová japonská ochranná maska na českém trhu
- Souhrn mimořádných událostí řešených na úrovni Evropské unie v roce 2019
- Hasiči na Olomoucku převzali novou techniku
- Hasičské muzeum města Ostravy letos oslaví 15 let
Kvůli suchému a teplému počasí se i hasiči na Strakonicku potýkali s velkým nárůstem počtu požárů v roce 2019. Nepříznivé klimatické podmínky panovaly nepřetržitě již od dubna a červenec nebyl v tomto případě výjimkou. Malá jiskra zažehla dne 21. července 2019 rozsáhlý a devastující požár skladu sena a slámy v obci Střelské Hoštice. Požár plně zaměstnal během tří dnů téměř stovku hasičů z jedenácti jednotek požární ochrany (PO) a desítky kusů zásahové techniky.
Popis objektu
V severní části katastrálního území obce Střelské Hoštice, vedle místní komunikace č. 02215, se nachází nepodsklepený jednopodlažní objekt skladu, tvořící jeden požární úsek. Je situován do uzavřeného areálu zemědělské společnosti Pošumaví, a.s. Jde o montovanou rámovou ocelovou konstrukci se svislými nosnými sloupy typu I upevněnými do betonových patek. Částečné opláštění stěn jižní a západní části stavby je dřevěné. Sedlová střecha je pokrytá trapézovým ocelovým plechem. Podlaha skladu je tvořena hlínou a štěrkovým násypem. Objekt není připojen na technickou infrastrukturu. Zastavěná plocha skladu činí 561 m2, půdorysné rozměry jsou 12 m šířky, 50 m délky a 9 m výšky. Maximální skladovací výška činí 5,6 m, maximální skladovací objem 3 000 m3 sena.
Ocelová konstrukce nahradila původní dřevěnou stavbu, která zemědělcům sloužila až do roku 2018, kdy byla dokončena výstavba a v dubnu téhož roku proběhla i kolaudace nové skladovací haly. V době požáru byla téměř kompletně naskladněná. Nacházelo se zde 1 300 kotoučových balíků slámy převážně z letní sklizně roku 2018.
Průběh zásahu
K velmi rychlému a značnému rozvoji požáru došlo již před příjezdem první jednotky PO. Plameny plně zachvátily celý objekt, včetně konstrukce střechy. V těsné blízkosti hořícího skladu se dále nacházely objekt kravína s ustájeným skotem, hranice palivového dřeva a travnatá pastvina, ohraničená elektrickým ohradníkem, s volně se pohybujícím skotem. Po celou dobu zásahu foukal velmi silný západní vítr ve směru do areálu firmy, který značně komplikoval celou situaci. Oheň rozdmýchával a zároveň roznášel hořící slámu i k dalším objektům a prostorům až do vzdálenosti stovek metrů. Poletující žhavé chuchvalce šířily požár, zapalovaly suchou trávu a ohrožovaly pasoucí se zvířata. Hrozilo přenesení požáru i na tyto sousední objekty a prostory.
Na základě prvotních informací, vzhledem k rozsahu požáru a značné náročnosti celé situace, byl vyhlášen II. stupeň požárního poplachu. Krajské operační a informační středisko v čase 13.46 hodin k zásahu vyslalo kromě dvou jednotek HZS Jihočeského a Plzeňského kraje rovněž dalších sedm jednotek dobrovolných hasičů obcí Střelské Hoštice, Volenice, Štěkeň, Sedlice, Záboří, Čestice a Strakonice.
Jako první se k zásahu v čase 13.52 hodin dostavila místní jednotka SDH obce Střelské Hoštice s technikou CAS 32/6000/600-S3R (1+1) společně s druhým vozidlem této jednotky CAS 15-M2Z (1+4). Rovněž byla povolána jednotka HZS Plzeňského kraje ze stanice Horažďovice vzdálené šest kilometrů, která se v čase 13.55 hodin s technikou CAS 32/8200/800-S3R (1+3) dostavila na místo zásahu jako druhá. V čase 13.59 hodin přijela jako třetí jednotka HZS Jihočeského kraje ze stanice Strakonice s technikou CAS 20/4000/240-S2T (1+4), následována CAS 30/9000/540-S3VH (1+1). V 15.33 hodin dorazila k zásahu i výšková technika AP 27-T 815 (1+1). Další síly a prostředky dobrovolných jednotek se postupně dostavovaly na místo události v časovém intervalu od 14.09 do 17.51 hodin.
Prioritním úkolem zasahujících byla kromě vlastní likvidace vzniklého požáru seníku i ochrana přilehlého kravína, pastvin a dalších ohrožených objektů v areálu. Hasební práce zahájila místní jednotka SDH obce Střelské Hoštice, která hasila požár skladu a hranice palivového dřeva uloženého poblíž. Jednotka HZS Plzeňského kraje ze stanice Horažďovice likvidovala plameny, které zachvátily vrata kravína s ustájeným skotem, vzdáleným asi 30 m od seníku. Po jejich uhašení se zapojila do hašení seníku z protilehlé strany. Po příjezdu se do hasebních prací ihned zapojili i příslušníci jednotky HZS Jihočeského kraje ze stanice Strakonice třemi proudy „C“. Dva z nich hasily seník, třetí pak hořící travnatou plochu za příjezdovou cestou na pastvinu, kde se nalézal transformátor a za elektrickým ohradníkem se pásl volně ustájený hovězí dobytek. Čtvrtý proud s otočnou proudnicí byl nasazen rovněž na hašení seníku. Další přijíždějící jednotky SDH obcí Strakonice, Štěkeň, Sedlice a Záboří byly nasazeny jednak k likvidaci požáru a dále k dalším činnostem v souvislosti s vývojem situace u zásahu.
Zásadní bylo i zabezpečení dodávky vody na místo požáru. V areálu se sice nacházela nádrž s vodou k napájení skotu, kterou by bylo možné využít k hašení, ale po dohodě s vedoucím pracovníkem společnosti rozhodl velitel zásahu o vytvoření dálkové dopravy vody z rybníka vzdáleného zhruba 70 m od areálu. Po provedeném průzkumu bylo ale zjištěno, že tento zdroj nelze využít z důvodu nedostatku vody. Proto bylo rozhodnuto o zabezpečení dodávky vody na místo požáru pomocí kyvadlové dopravy cisternami. Čerpací stanoviště bylo zřízeno za vodáckým kempem u řeky Otavy ve vzdálenosti více než jednoho kilometru od místa zásahu. Jeho obsluhu zabezpečila jednotka SDH obce Volenice s technikou CAS 8/2000-L1R, později posílená o jednotku SDH obce Čestice. Následnou kyvadlovou dopravu provádělo šest CAS zúčastněných jednotek PO. Dlouhotrvající sucho se podepsalo i na stavu a průtoku vody v řece Otavě, což negativně ovlivnilo i možnosti a dobu plnění CAS při čerpání velkého množství vody z řečiště.
![]() |
---|
Lokalizace a likvidace požáru
Již v průběhu hasebních prací se ukázalo, že bude potřeba včas povolat i další speciální techniku. Likvidační práce si proto vyžádaly účast příslušníků a techniky ze Záchranného útvaru HZS ČR (ZÚ), Jihlava a Zbiroh.
V čase 17.01 hodin vyjela z místa své dislokace k mimořádné události jednotka ZÚ HZS ČR – ZR Jihlava, která se na místo zásahu dostavila v 20.59 hodin. Jejím úkolem bylo provádět expedici slámy z poškozené ocelové konstrukce skladu. Za pomoci rypadla CAT 329E vyvážela balíky na travnatou plochu vedle haly, kde byla sláma rozhrabována a dohašována. Po uhašení zajistil její nakládání a transport na připravené zorané pole za obcí majitel společnosti vlastní technikou.
V ranních hodinách druhého dne zásahu 22. července v čase 07.27 hodin bylo zažádáno o další jednotku, která do Střelských Hoštic v 11.08 hodin přivezla z Jihlavy střihací nůžky k rypadlu CAT pro provedení likvidace železné konstrukce a ocelové střešní krytiny. Bylo rovněž zažádáno o vyslání jednoho příslušníka ze Zbirohu jako střídajícího člena obsluhy rypadla. V 15.32 hodin bylo ukončeno vyvážení a dohašování balíků slámy a započala demolice konstrukce skladu, která trvala až do 17.20 hodin. V 17.29 hodin ukončily jednotky ZÚ HZS ČR svůj zásah a zahájily přesun na základny v Jihlavě a Zbirohu.
Zasahujícím jednotkám PO se podařilo požár lokalizovat 21. července v čase 20.33 hodin, tedy po téměř sedmi hodinách usilovného hašení. Po dalších sedmnácti hodinách od lokalizace požáru byla 22. července ohlášena ve 14.18 hodin i jeho likvidace. Celý zásah byl ukončen o den později 23. července ve 13.00 hodin předáním místa události majiteli společnosti.
Záchranné a likvidační práce během tří dnů prováděla téměř stovka hasičů ze dvou profesionálních a sedmi dobrovolných jednotek PO z Jihočeského a Plzeňského kraje. O likvidaci se velkou měrou zasloužili příslušníci ze záchranných rot Jihlava a Zbiroh. Transport hasičů, hašení ohně a dopravu vody na místo požáru zabezpečovalo třináct CAS, jedna automobilová plošina, šest dopravních automobilů a speciální technika ZÚ HZS ČR. K likvidaci požáru bylo spotřebováno zhruba 1 500 m3 vody.
Příčina vzniku požáru
Ze zjištěných informací, nalezených stop a ohledáním místa požáru stanovil vyšetřovatel jako příčinu vzniku požáru vznik mechanické jiskry od kovového břitu nakládací rampy neseného zastýlacího stroje zn. Kverneland Taarup 852. Vyloučeny byly další možné verze jako úmyslné zapálení, technická závada, nebo nedbalostní jednání osoby.
Při nakládání balíků slámy docházelo ke tření břitu nakládací rampy stroje o podlahu skladu, tvořenou směsí zeminy a štěrku. Ve směsi se nacházely i ostré kameny, mimo jiné ve formě křemene. Na břitu byly nalezeny hluboké vrypy, způsobené jeho třením o kamenitou podlahu. Celý břit byl odřen až na holý kov. Jiskra, která vznikla při mechanickém tření kovu o podlahu skladu, způsobila vznik požáru.
Jeho rychlému rozvoji napomohl i fakt, že panovalo již několik dnů tropické počasí s teplotami přesahujícími 30 °C a vanul silný nárazový vítr. Sláma ve skladu byla značně vysušená. Vyskytoval se zde i suchý prach, který je obsažen ve slámě. Tyto faktory vytvořily ideální podmínky pro vznik a rozvoj požáru. Časový interval jeho zpozorování byl zhruba 10 až 15 minut od poslední nakládky balíku. V řádu několika minut docházelo nejprve ke žhnutí prachu a slámy na podlaze skladu, které se poté transformovalo do fáze plamenného hoření, vedoucího k rozpoutání požáru. Podle výpovědi zaměstnance společnosti se potvrdilo i místo vzniku požáru, které se nacházelo v prostoru, kde byla prováděna poslední nakládka.
Následky požáru
Požár zničil celý objekt skladu, včetně uskladněných balíků slámy. Dále došlo vlivem nepříznivých klimatických podmínek k jeho rozšíření i do okolí. Zasažena byla dřevěná vrata od ustájení skotu a palivové dřevo uskladněné v blízkosti hořícího objektu. Docházelo i k zakládání drobných požárů od hořící slámy odlétávající do prostoru areálu. Dalšímu šíření požáru zabránil hasební zásah povolaných jednotek PO. Díky dostatečným odstupovým vzdálenostem od hořícího skladu nedošlo k zasažení rodinných domů na okraji obce v blízkosti areálu.
Přímá škoda byla vyčíslena částkou tří milionů korun, uchráněné hodnoty činily jeden milion korun.
Specifika zásahu
Pozitiva
- dobrý přístup k hořícímu objektu skladu – nacházel se na volném prostranství, dostupný ze všech stran, v okolí byl dostatek prostoru pro provedení likvidačních prací,
- včasné povolání sil a prostředků ZÚ HZS ČR – zkrácení doby zásahu, urychlení provedení likvidačních prací,
- dostatečný počet sil a prostředků jednotek PO na místě zásahu od jeho prvopočátku – místní jednotka SDH Střelské Hoštice jako první na místě po šesti minutách od vyhlášení poplachu,
- osvětlení místa zásahu v nočních hodinách osvětlovacími balony z výbavy dobrovolných jednotek,
- vysoké nasazení a profesionalita všech zasahujících hasičů po celou dobu zásahu.
Negativa
- zaplnění skladovacího objemu haly silně vysušenými kotoučovými balíky slámy z letní sklizně roku 2018,
- rychlý rozvoj požáru v jeho prvotní fázi způsobil ve velmi krátké době zasažení celého objektu,
- několikadenní tropická venkovní teplota,
- silný nárazový vítr po celou dobu zásahu rozdmýchával plameny, podporoval rychlý rozvoj požáru, zkracoval dostřik vodních proudů a snižoval jejich účinnost,
- hrozba rozšíření požáru na okolní objekty – kravín s ustájeným skotem, pastvina, elektrický transformátor, další objekty v areálu společnosti,
- nebezpečí zborcení střešní konstrukce skladu,
- nemožnost využití zdroje vody k hašení v areálu a jeho bezprostřední blízkosti – nutno organizovat kyvadlovou dopravu CAS,
- nízký stav vodní hladiny a průtoku vody v řece Otavě u čerpacího stanoviště,
- nutnost regulace silničního provozu na frekventované silnici č. I/22 vedoucí obcí Střelské Hoštice při průjezdu CAS dovážejících vodu,
- zranění dvou členů zasahujících jednotek SDH obcí,
- poškození zásahové techniky vlivem sálavého tepla.
Závěr
Požár střelskohoštického skladu sena byl pro strakonické hasiče jedním z více než stovky požárů za minulý rok, přesto z jejich pohledu určitě „jiný“. Rychlý rozvoj v jeho prvotní fázi způsobil zasažení celého objektu. Hrozilo i jeho rozšíření na okolní objekty, zejména na přilehlý kravín s ustájeným skotem. Zásah byl extrémně náročný nejen na fyzickou připravenost všech zasahujících, ale i na odborné znalosti, rozvahu, pečlivost a zkušenost velitelů ve vztahu k nasazení sil a prostředků potřebných k úspěšnému zvládnutí celé situace. I přes veškeré negativní aspekty zásahu se podařilo uchránit ustájený skot a další majetek firmy ve vysoké finanční hodnotě.
Co do výše škody, rozsahu a množství nasazených sil a prostředků byl požár skladu sena ve Střelských Hošticích nejzávažnějším požárem v okrese Strakonice v roce 2019.
plk. Ing. Ota ŠMEJKAL, HZS Jihočeského kraje, foto archiv HZS Jihočeského kraje